Paginacija
-
-
Položaj govorništva u odgojno-obrazovnom sustavu Republike Hrvatske
-
Edita Pipić Odgojno-obrazovni sustav od najranijeg doba oblikuje osobu. Tako je bilo od najranijih modernih civilizacija. Vrijednosti i važnosti pojedinih predmeta podučavanja su se mijenjali. Tako je govorništvo u nekim razdobljima bilo vrlo važno, u nekima manje važno, a u nekima potpuno zanemareno. Odgojno-obrazovni se proces razlikuje od države do države. Tako trenutno sustav Republike Hrvatske dopušta govorništvo u sklopu nastave drugih predmeta ili kao izborni predmet, dok se u susjednoj...
-
-
Pomoćnici u nastavi kao podrška učenicima s ADHD-om
-
Kristina Magdić U svim školama diljem svijeta sve se više prepoznaje potreba za pomoćnikom u nastavi koji uvažava različitosti i posebnosti sve djece. U Republici Hrvatskoj nema uređenog modela obrazovanja za stjecanje kompetencija koje su potrebne za obavljanje ovog posla. U ovom diplomskom radu predočeni su zakonski okviri uključivanja djece s teškoćama u razvoju u redoviti školski sustav, objašnjeno je tko su pomoćnici u nastavi, koja je uloga i koje su zadaće pomoćnika u nastavi. Jedna od...
-
-
Ponašanje predškolaca u vršnjačkim sukobima
-
Nikolina Čuljak Dijete je aktivno, prosocijalno biće koje, vođeno svojom prirodnom znatiželjom, istražuje svijet oko sebe. U svom doticaju sa svijetom upušta se u razne interakcije s drugima, a u tim interakcijama često zna doći do sukoba. Sukobi su dio svakodnevice, stoga njihova pojava nije neuobičajena. Štoviše, oni su poželjni za uspješan razvoj socijalnih vještina kod djeteta. Ovim radom daje se uvid u ponašajne oblike koje djeca koriste prilikom sukobljavanja na temelju pregleda...
-
-
Popularizacija znanstvenih aktivnosti kod djece rane i predškolske dobi
-
Marija Belić Znanost i tehnologija u današnje su vrijeme prisutnije i razvijenije no ikad, a ipak sve se manje mladih odlučuje odabrati studij i zanimanje upravo ovog smjera. Rezultati su učenika na testovima procjene znanja u područjima prirodoslovlja i matematike ispodprosječni, stoga se u službenim dokumentima o obrazovanju, kako europskim tako i hrvatskim, naglašava važnost stjecanja kompetencija za cjeloživotno učenje, a jedna je od njih i znanstvena pismenost. Popularizacija znanosti i...
-
-
Poremećaj iz autističnog spektra
-
Ivana Neznanović Pojam autizam prvi se puta spominje oko 1911. godine, a njime je švicarski psihijatar Eugen Bleuer opisao jedan od osnovnih simptoma shizofrenije. Taj su pojam prihvatili i Leo Kanner (1943) i Hans Asperger (1944) te su opisali autistični poremećaj kod djece. Poremećaj iz autističnoga spektra (PAS) danas se opisuje kao složeni neurorazvojni poremećaj koji zahvaća sve aspekte dječje osobnosti. Za njega su karakteristične teškoće u razvoju komunikacije i socijalnih vještina,...
-
-
Poremećaj iz spektra autizma u programima obrazovanja budućih učitelja
-
Maja Perić Sve se više djece s teškoćama u razvoju uključuje u redoviti sustav odgoja i obrazovanja. Takva djeca imaju posebne potrebe koje bi učitelj trebao poznavati i koje bi trebao znati pružati istome tijekom nastave. Da bi to bilo moguće, potrebno je učitelje dovoljno educirati u tom području, a današnji učitelji, na temelju istraživanja provedenih u Republici Hrvatskoj, osjećaju se nedovoljno kompetentnima za rad s takvom djecom. Učiteljski studijski programi osiguravaju takvu...
-
-
Poremećaji autističnog spektra u predškolskoj dobi
-
Nedeljka Mrđa Posljednjih nekoliko desetljeća bilježi se znatan porast prevalencije poremećaja iz autističnog spektra (PAS) u cijelom svijetu, što je rezultiralo i pojačanim interesom stručnjaka, znanstvenika i šire javnosti za ovaj poremećaj. Od pojavljivanja u dijagnostičkim priručnicima do danas, dijagnostičke kategorije i kriteriji za pojedine kategorije su u relativno kratkom razdoblju doživjele velik broj izmjena, kao što su promjene u nazivima i broju dijagnostičkih kategorija,...
-
-
Poremećaji ponašanja u djece: multisustavni ekološki pristup
-
Nerma Redžić U ovom radu opisani su poremećaji ponašanja kod djece te prikazan kratki povijesni pregled etiologije poremećaja ponašanja kroz četiri teorijska pristupa: biološki, psihološki, sociološki i multisustavni. Naglasak je na multisustavnom ekološkom pristupu u kojem je Urie Bronfenbrenner sustavno sjedinio utjecaje različitih slojeva okoline, ali i biološke faktore u razvoju poremećaja ponašanja. Multisustavni-ekološki pristup poremećaje ponašanja objašnjava kroz interakciju...
-
-
Posebnost govora mjesta Bošnjaci kod djece školske dobi
-
Nikolina Staničić U ovome diplomskom radu opisano je suvremeno stanje govora mjesta Bošnjaci. Govori se o osobitostima slavonskoga dijalekta u govoru starijih stanovnika mjesta Bošnjaci. Smatra se da su stare jezične osobine još uvijek prisutne samo u starijih govornika zbog utjecaja medija i obrazovanja govornika. Na temelju fonološke, morfološke i leksičke analize snimljenih materijala zabilježene su osobine slavonskog dijalekta očuvane u govoru mjesta Bošnjaci. Provedeno je istraživanje o...
-
-
Posebnosti metoda poticanja čitanja i pisanja u Montessori pedagogiji
-
Jasenka Zeko Montessori sustav razlikuje se od tradicionalnog odgojno-obrazovnog sustava i sadrži jedinstven pristup djetetu i njegovim potrebama. U središtu je dijete kojega se poštuje u njegovoj cjelovitosti. Pedagogija Marije Montessori obilježena je izrazom Pomozi mi da to učinim sam i omogućava nam da djetetu pružimo podršku za njegov vlastiti samoodgoj. Montessori pedagogija slijedi temeljna Montessori načela koja su univerzalna na svim kontinentima te potiče spoznajni, društveni,...
-
-
Posjet djece predškolske dobi izletištu Jankovac, Park prirode Papuk
-
Ana Krmpotić Dječji je vrtić, uz obiteljsko okruženje, prvi poticaj dječjeg integriranog razvoja. U njemu se, uz sve ostale odgoje provodi i ekološki odgoj, kojemu je cilj razumijevanje prirodnih procesa i njihove uzajamne ovisnosti, te izgradnja stavova i pozitivnog odnosa prema okolišu. Predškolska institucija i odgojitelji postavljaju i osiguravaju određeni kontinuitet u razvoju ekološke osjetljivosti, i to polazeći od razvojnih mogućnosti i stvarnih ...
-
-
Posjet etnografskom odjelu Muzeja Slavonije djece predškolske dobi
-
Josipa Baričević U današnje vrijeme djeca imaju slaba saznanja o tradiciji i običajima svoga kraja. Roditelji djecu slabo upisuju u male škole folklora, a ako ih upišu djeca odustaju kada malo porastu jer najčešće budu zadirkivana od strane vršnjaka. Često im je zbog toga uskraćeno prenošenje onoga što su predci ostavili. Što će jednoga dana djeca prenositi na iduće generacije i o čemu će im pričati? Danas su se radne, društvene i moralne vrijednosti drastično promijenile. Vremena se...
Paginacija